![](/sites/default/files/styles/other_pages_image_tablet/public/2018-08/jari-jokinen-verkkolehti.jpg?h=d2dcc206&itok=EivEI3ep)
Meillä on osaajapulan sijasta osaamispula
Suomessa on pula oikeanlaisesta osaamisesta. Yritysten pitäisi nyt investoida henkilöstönsä osaamiseen. Lisäksi hallituksen tulisi budjettiriihessään panostaa suomalaisten osaamisen kehittämiseen.
Tekniikan akateemiset TEKin toiminnanjohtaja Jari Jokisen mukaan Elinkeinoelämän keskusliitto EK hakee ratkaisua osaajapulaan väärästä päästä.
EK julkaisi tänään 24.8. tulokset yrityskyselystään, jonka mukaan jo lähes 70 prosenttia yrityksistä kohtaa rekrytointihaasteita. Lääkkeiksi EK tarjoaa muun muassa kannustinloukkujen purkamista ja tuloverotuksen laskemista.
– Tarvitseeko esimerkiksi finanssialalle rekrytoida tuhansia uusia koodareita vaiko vahvistaa nykyisten työntekijöiden ohjelmoinnin, algoritmien ja tekoälyn osaamista? Jälkimmäiseen löytyy ratkaisu työntekijöiden osaamisen kehittämisestä, Jokinen huomauttaa.
EK:n mukaan suurin ongelma on työntekijöiden puutteellinen ammattitaito.
– On todella erikoista, että tässä tilanteessa yritykset investoivat entistä vähemmän henkilöstönsä osaamiseen. Tilastokeskuksen Aikuiskoulutustutkimuksen mukaan työnantajan tukeman henkilöstökoulutuksen määrät ovat vähentyneet koko 2000-luvun ajan. Nyt olemme jo alemmissa luvuissa kuin vuonna 1990, Jokinen sanoo.
– Budjettiriihessä on tehtävä merkittävät lisäpanostukset suomalaisten osaamisen kehittämiseen. Ensi vaalikaudella tarvitsemme täydellisen aikuiskoulutuksen uudistamisen, ja siinä on löydettävä keinot, joilla osaajat, yritykset ja yhteiskunta uskaltavat panostaa osaamisen uudistamiseen.
Suomessa on jo työttömiä huippuosaajia
EK nostaa selvityksessään esiin myös vaikeudet rekrytoida ulkomaalaisia osaajia.
Jokinen huomauttaa, että Suomesta löytyy jo tuhansia työttömiä huippuosaajia. Esimerkiksi Suomen yliopistoista valmistuu vuosittain noin 700 ulkomaalaistaustaista diplomi-insinööriä ja arkkitehtia, joista puolet ovat valmistuessaan vailla työtä tai jatko-opiskelupaikkaa.
– Miksi samat ihmiset, jotka kelpaavat suomalaisiin yliopistoihin ja suorittavat tutkintonsa, eivät kelpaakaan suomalaiseen työelämään, Jokinen kysyy.