![Henkilön kädessä on kynä ja pöydällä on avoin opas.](/sites/default/files/styles/other_pages_image_tablet/public/2022-10/tek_20_4_aamupaiva_7254.jpg?h=a1e1a043&itok=rWyyvqn6)
Tekniikan akateemiset TEK huomauttaa lausunnossaan (pdf), että tekniikan alalla rekrytointiprosessit ovat pitkiä. Tilastokeskuksen datasta selviää, että vuonna 2022 EU:n ulkopuolelta tulleiden tekniikan alan osaajien työttömyysjaksoista 27 % kesti yli kuusi kuukautta. Tarkastelussa olivat työttömyysjaksot, jotka päättyivät henkilön itse hankkimaan työsuhteeseen.
Kuuden kuukauden työttömyyssääntö pakottaisi siis yli neljäsosan EU:n ulkopuolelta tulleista tekniikan osaajista lähtemään ennen työllistymistä. Tekniikan ala on viime vuosina kansainvälistynyt nopeasti ja tilastojen mukaan noin joka kymmenennellä diplomi-insinöörillä on kansainvälinen tausta.
Rekrytointiprosessien pituus ei ole kansalaisuudesta kiinni, sillä suomalaisten tekniikan osaajien osalta 23 % työttömyysjaksoista kesti yli kuusi kuukautta.
”Teknologiaosaajat ovat usein hyvin erikoistuneita omalla alallaan. Sopivia työpaikkoja ei välttämättä tule kovin usein vastaan. Toisaalta, kun avoin paikka löytyy, rekrytointiprosessit ovat pitkiä ja monivaiheisia, koska työnantajat haluavat välttää kalliita virherekrytointeja”, kertoo TEKin innovaatiopolitiikan asiantuntija Mikko Särelä.
”Työnhakijalla itsellään on äärimmäisen vähän mahdollisuuksia vaikuttaa itse rekrytointiprosessin pituuteen, vaikka olisi hyvin integroitunut ja aktiivinen. Siksi kuuden kuukauden aikaraja tuntuu epäreilulta.”
Kolmen kuukauden aikarajalla olisi vielä suurempi vaikutus, sillä Tilastokeskuksen datan mukaan EU:n ulkopuolelta tulevien tekniikan alan osaajien työttömyysjaksoista 52 % kesti yli kolme kuukautta vuonna 2022.
TEKin kansainvälisistä osaajista vastaava projektipäällikkö Owain Hopeaketo pitää työttömyyssääntöä mainehaittana Suomelle.
”Tuore tutkimuksemme osoittaa, että tällä hetkellä 89 % kansainvälisistä osaajista on huolissaan maahanmuuttokeskustelusta ja vain 52 % suosittelisi Suomea työskentely- ja asuinmaaksi. Työvoimapulan korjaaminen Suomen kaltaisessa maassa vaatii houkuttelevuutta, jota tämän kaltaiset lakiehdotukset murentavat.”
TEK ehdottaa, että suoja-ajan tulisi olla vähintään 12 kuukautta. TEK esittää myös aikarajoille pidentämismahdollisuutta esimerkiksi pitkien hakemusaikojen perusteella.
”Tämä koskettaa laajasti Suomessa asuvia kansainvälisiä osaajia. Tulevaisuudessa työttömäksi jäänyt henkilö joutuu miettimään, onko Suomeen jääminen riskinoton arvoista. Suomen tulisi vähintään tarjota heille realistinen mahdollisuus yrittää.”
Tutustu työttömyysjaksoihin tarkemmin tästä visualisaatiosta (englanniksi)
TEKin ja Insinööriliiton tutkimus: Suomi työntää kansainväliset osaajat pois maasta